![](https://www.document.dk/wp-content/uploads/2024/07/ntb-od5y7wng0te-e1721908191714-1024x676.jpg)
De første begivenheder ved dette års olympiske sommerlege i Frankrig har allerede fundet sted. En herrefodboldkamp mellem Argentina og Marokko den 24. juli endte i en skandale, da der blev kastet fyrværkeri, og marokkanske tilskuere stormede ind på græsset.
Paris forbereder sig nu på den formelle åbningsceremoni fredag den 26. juli med en gallafest på Seinen.
RFI (Radio France Internationale) rapporterer, at omfanget af sikkerhedsarbejdet i forbindelse med dette års sommer-OL er kolossalt. Mere end 45.000 politifolk og paramilitære embedsmænd vil være på vagt, støttet af 10.000 soldater og 20.000 private sikkerhedsvagter.
For at yde ekstra beskyttelse vil en 150 kilometer lang flyveforbudszone omkring Paris træde i kraft en time før ceremonien begynder. Det betyder, at al flytrafik i en af Europas travleste lufthavne får flyveforbud eller bliver omdirigeret.
Sikkerhedszonen strækker sig over seks kilometer langs Seinen og vil rumme omkring 300.000 tilskuere med billet plus indbyggere og turister.
Det ambitiøse Seine-paradekoncept mødte oprindeligt modstand fra højtstående sikkerhedsmyndigheder og blev stemplet som »kriminelt vanvid« af kriminologen Alain Bauer i 2022.
I de seneste dage er centrum af Paris blevet omdannet til en fæstning med metalbarrierer, der spærrer begge sider af Seinen. Der er sat kilometervis af hegn op. Store turistområder ligger næsten øde hen.
»Der er ikke flere turister. Ikke engang parisere fra andre dele af byen. Der er kun folk, der arbejder her og bor her, men der bor ikke mange mennesker på denne ø.« Det siger Phanie Louvrier, som driver en bistro i centrum af Paris på Île de la Cité, den ene af to øer i Seinen. »Der er ingen i gaderne. Det er som en spøgelsesby.«
BBC skriver, at »Sikkerhedsoperationen – udtrykket yder næppe omfanget retfærdighed – involverer den største udstationering af sikkerhedsstyrker i fredstid i fransk historie, med op til 75.000 politifolk, soldater og lejede vagter på patrulje i Paris på et hvilket som helst tidspunkt. Veje og metrostationer er blevet lukket. Omkring 44.000 barrierer er blevet sat op. Og der er oprettet et omfattende system med QR-koder til beboere og andre, der ønsker adgang til Seinen og dens øer. Der har uundgåeligt været startvanskeligheder og frustrationer i en by, der normalt ville vrimle med udenlandske turister uden begrænsninger. ‘Jeg er en lille smule bekymret. Jeg har aldrig set det så roligt. Halvfems procent af kunderne er forsvundet’, sagde en tjener, Omar Benabdallah, 25 år, mens han så på et fortov med tomme borde på Île de la Cité.«
De franske myndigheder hævder, at der indtil videre ikke har været nogen specifikke trusler mod legene, men at de ikke desto mindre er bekymrede for »militariseret terrorisme«.
I udkanten af Paris gennemførte en eliteenhed fra det franske politi en ny øvelse med en gidselsituation om bord på en bus. Midt i skud og høje eksplosioner reddede enheden – den samme, som reagerede på den jihadistiske Bataclan-massakre i 2015 – civile, der var fanget inde i bussen. »Vi har brugt mere end to år på at forberede os til disse lege. Lad os håbe, at vi ikke behøver at gøre noget,« sagde Simon Riondet, leder af enheden.
Indenrigsminister Gerald Darmanin har understreget udfordringerne ved at sikre en så højt profileret begivenhed i det nuværende geopolitiske og terroristiske klima. »Der er ikke noget, der hedder 100 procent sikkerhed,« indrømmer Frederic Pechenard, tidligere chef for det franske politi.
Frankrig har længe været i alarmberedskab for terrorangreb. Denne årvågenhed er forståelig i betragtning af de mange angreb, som landet og dets hovedstad har været udsat for fra jihadistgrupper som Islamisk Stat (IS) og al-Qaeda. De seneste trusler fra IS-tilknyttede grupper har øget sikkerhedsbekymringerne.
»Vi er klar,« erklærer en munter præsident Emmanuel Macron, som på sin sædvanlige selvsikre måde virker upåvirket af ugers politisk uro.
»Jeg vil ikke beskrive det som et mareridt. Vi er fokuserede og beslutsomme.« Sådan siger general Lionel Catar med et halvt smil. Han er ansvarlig for at koordinere arbejdet for de 5.500 franske tropper, der er udstationeret i hovedstaden.
Catar erkender over for BBC, at sikkerhedsoperationen i forbindelse med OL og Paralympics er »usædvanlig«, men forklarer, at den har udviklet sig fra Frankrigs allerede eksisterende Opération Sentinelle, en ti år gammel reaktion på en række dødelige angreb fra islamiske grupper og enkeltpersoner. »Vi har minerydningshold. Vi har hundehold. Vi har anti-drone-systemer, radarer og dykkere, der patruljerer Seinen.«
BBC rapporterer, at omkring 250 britiske politifolk og 50 politihunde vil være i Frankrig i de kommende uger, hvoraf nogle vil deltage i franske fodpatruljer omkring det centrale Paris. De er blandt de 1.750 udenlandske politifolk fra dusinvis af lande, der deltager i operationen.
Det er ikke nogen nem opgave at sikre et udendørs område med hurtigt strømmende vand og udsigt til hundredvis af bygninger.
Snigskytter er udstationeret på hustage for at holde øje med potentielle trusler. Vandet patruljeres af flådebåde udstyret med dykkere og sonar for at opdage sprængstoffer eller infiltrationsforsøg.
Alle både, der deltager i paraden på Seinen, og dem, der ligger fortøjet langs ruten, vil blive nøje inspiceret af sporhunde og bombeeksperter. Flodtrafikken vil blive stoppet i begge retninger med barrierer og net, der er klar til at blive sat ud, hvis det bliver nødvendigt.
Den franske hær vil føre tilsyn med anti-drone-operationer over byen og bruge den nyeste teknologi inden for elektronisk krigsførelse til at imødegå potentielle trusler fra luften.
Droner, der betjenes af sikkerhedsstyrker, vil sammen med kameraer med kunstig intelligens (AI) overvåge menneskemængderne for mistænkelig aktivitet.
Hvis du er besøgende og stadig formår at komme forbi bombehunde, metalbarrierer, drone- og AI-overvågning, militærdykkere, snigskytter og 75.000 politibetjente og soldater, byder byen med romantik og lys dig velkommen til OL.